Vegetační období se většinou počítá jako teplý půlrok tedy duben až září. Jaro bylo teplotně podprůměrné a srážkově průměrné. Léto i přesto, že nám přišlo pocitově chladné, tak patřilo k těm nejteplejším za dobu měření, ale zároveň bylo srážkově nadprůměrné.
Celkově tedy vegetační sezóna byla jen teplotně mírně nadprůměrná (+0,4°C). Největší odchylka od dlouhodobého průměru 1961-2000 byla na východě republiky, tedy hlavně Zlínský a Moravskoslezský kraj. Z jednotlivých okresů se jednalo o Karvinou a Ostrava-město (0,7-0,8°C). V minulém roce byla vegetační sezóna mírně teplejší (+1,0°C vs. 1961-2000) než ta letošní a to hlavně v Čechách, tedy došlo i k rozdílnému prostorovému rozvrstvení teplot vzduchu.
Srážek v celkovém průměru na území republiky spadlo zhruba o 12 % více než v letech 1961-2000. Jsou zde ale značné prostorové rozdíly, což u častých bouřek v letních měsících je typické. Na 86 % území republiky byly srážky nadprůměrné, a tedy jen na 14 % pršelo méně, než je obvyklé a to hlavně na Šumpersku, Olomoucku a Bruntálsku. Naopak na 5 % území republiky napršelo dokonce o třetinu více než je dlouhodobý průměr 1961-2000. Nejvíce tedy pršelo na Strakonicku, Písecku, Plzeňsku a jižně/jihovýchodně od Brna. Minulý rok bylo vegetační období také bohaté na srážky, ale s velkými prostorovými rozdíly.
Klimatolog na pobočce Brno.
Nejnovější od autora
Meteorologie & klimatologie26.6.2024Někde bylo jaro suché, jinde vlhké, ale rekordně teplé
Meteorologie & klimatologie27.3.2024Srážkově výrazně nadprůměrná zima přinesla jen málo sněhu
Meteorologie & klimatologie22.1.2024Rok 2023 – nezvyklá kombinace, rekordně teplý, ale zároveň deštivý
Meteorologie & klimatologie22.9.2023Léto 2023 patřilo zase k dalším teplotně nadprůměrným